EELNÕU
									17.08.2009

Tulumaksuseaduse, sotsiaalmaksuseaduse, töötuskindlustuse seaduse, maksukorralduse seaduse ja kogumispensionide seaduse muutmise seadus

§ 1. Tulumaksuseaduses (RT I 1999, 101, 903; 2009, 24, 146) tehakse järgmised muudatused:

1) paragrahvi 1 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Paragrahvis 53 sätestatud tulumaksuga maksustatakse mitteresidendi tehtud erisoodustused, mitteresidendi püsiva tegevuskoha kaudu või arvel tehtud kingitused, annetused ja vastuvõtukulud, kasumieraldised, ettevõtlusega mitteseotud kulud ja väljamaksed.”;

2) paragrahvi 2 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt: 
„(4) Paragrahvi 1 lõikes 4 nimetatud tulumaksu maksjaks on mitteresident, kellel on Eestis püsiv tegevuskoht.”;

3) paragrahvi 6 lõike 4 esimene lause sõnastatakse järgmiselt: 
„Mitteresident, kellel on Eestis püsiv tegevuskoht (§ 7), maksab tulumaksu §-s 53 sätestatud korras.”; 

4) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Füüsiline isik teavitab maksuhaldurit oma residentsuse tekkimise või muutumisega seotud asjaoludest esimesel võimalusel ning täidab residentsuse määramiseks residentsuse määramise vormi. Nimetatud vormi kehtestab rahandusminister määrusega.”;

5) paragrahvi 7 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Püsiv tegevuskoht on majandusüksus, mille kaudu toimub mitteresidendi püsiv majandustegevus Eestis.

(2) Püsiv tegevuskoht tekib geograafiliselt piiritletud või liikuva iseloomuga majandustegevuse tulemusena või mitteresidendi nimel lepinguid sõlmima volitatud esindaja kaudu Eestis toimuva majandustegevuse tulemusena.”;

6) paragrahvi 8 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Isikud on omavahel seotud, kui neil on ühine majanduslik huvi või kui ühel isikul on teise üle valitsev mõju, sealhulgas:
1) abikaasad, elukaaslased või otse- või külgjoones sugulased;
2) ühte kontserni kuuluvad äriühingud äriseadustiku § 6 tähenduses; 
3) juriidiline isik ja füüsiline isik, kellele kuulub vähemalt 10% juriidilise isiku aktsia- või osakapitalist, häälte koguarvust või õigusest juriidilise isiku kasumile;
4) juriidiline isik ja isik, kellele kuulub koos teiste temaga seotud isikutega kokku üle 50% selle juriidilise isiku aktsia- või osakapitalist, häälte koguarvust või õigusest juriidilise isiku kasumile;
5) juriidilised isikud, kelle aktsia- või osakapitalist, häälte koguarvust või õigusest juriidilise isiku kasumile üle 50% kuulub ühele ja samale isikule või seotud isikutele;
6) isikud, kellele kuulub üle 25% ühe ja sama juriidilise isiku aktsia- või osakapitalist, häälte koguarvust või õigusest juriidilise isiku kasumile;
7) juriidilised isikud, kelle juhatuse või juhatust asendava organi kõik liikmed on ühed ja samad isikud;
8) tööandja ja tema töötaja, töötaja abikaasa, elukaaslane või otsejoones sugulane;
9) juriidiline isik ja tema juhtimis- või kontrollorgani liige (§ 9), juhtimis- või kontrollorgani liikme abikaasa, elukaaslane või otsejoones sugulane. 
 
(2) Seotud isikute vahelise tehingu hinna (edaspidi siirdehind) erinevus omavahel mitteseotud isikute vaheliste sarnaste tehingute väärtusest (edaspidi tehingu turuväärtus) maksustatakse § 14, § 50 või § 53 alusel, kui tegemist ei ole erisoodustusega (§ 48).

(3) Lõike 2 kohaldamisel käsitatakse seotud isikutena ka mitteresidenti ja tema Eestis asuvat püsivat tegevuskohta ning Eesti residenti ja tema välisriigis asuvat püsivat tegevuskohta.”;

7) paragrahvi 9 lõike 2 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Juhtorganina käsitatakse ka välismaa äriühingu filiaali juhatajat ning mitteresidendi muu püsiva tegevuskoha tegevjuhti.”;

8) paragrahvi 10 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt: 
„(2) Madala maksumääraga territooriumil asuvana ei käsitata sellist juriidilist isikut, kelle aastatulust üle 50% moodustab tulu tegelikust majandustegevusest või kelle asukohariik või -territoorium annab Eesti maksuhaldurile teavet Eesti residentide kontrolli all oleva isiku tulude kohta.”;

9) paragrahvi 11 lõike 2 punktid 3 ja 4 sõnastatakse järgmiselt:
„3) ühing ei jaga oma vara või tulu ega anna materiaalset abi või rahaliselt hinnatavaid soodustusi oma asutajale, liikmele, juhtimis- või kontrollorgani liikmele (§ 9), temale annetusi teinud isikule või sellise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmele ega nimetatud isikutega seotud isikutele § 8 lõike 1 punkti 1 tähenduses; 
4) ühingu lõpetamise korral antakse pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist alles jäänud vara üle nimekirja kantud või lõikes 10 nimetatud ühingule või avalik-õiguslikule juriidilisele isikule;”;

10) paragrahvi 11 lõike 4 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) kelle põhitegevus on ettevõtlus, välja arvatud juhul, kui vähemalt 90% ettevõtlustulust, millest on maha arvatud ettevõtlusega seotud kulud, kasutatakse põhikirjalistel eesmärkidel;”;

11) paragrahvi 11 lõike 4 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) kes on korduvalt jätnud esitamata aruande või deklaratsiooni õigusaktides ette nähtud tähtajal või korras või kes on korduvalt hilinenud maksusumma tasumisega;”;

12) paragrahvi 11 lõike 7 punktid 1–3 sõnastatakse järgmiselt:
„1) ühingu tegevus ei vasta lõikes 2 nimetatud nõudele või
2) ilmneb lõikes 4 nimetatud asjaolu või
3) ühing ei ole Maksu- ja Tolliametile teatanud sellisest oma põhikirjas tehtud muudatusest, mille tulemusena ühing ei vasta enam nimekirja kandmise tingimustele, 30 päeva jooksul muudatuse kohta mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kande tegemise päevast arvates või”;

13) paragrahvi 11 lõike 9 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Nimekirja kandmise taotlus esitatakse Maksu- ja Tolliametile 15. jaanuariks või 15. juuliks.”;

14) paragrahvi 11 lõige 10 sõnastatakse järgmiselt:
„(10) Muus Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis (edaspidi lepinguriik) asutatud ühingut käsitatakse tulumaksusoodustusega ühinguna, kui on tõendatud, et ta vastab lõikes 2 sätestatud tingimustele ning et ei esine lõike 4 punktides 1, 3–5, 7 ja 8 nimetatud asjaolusid.”;

15) paragrahvi 12 lõike 1 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7) pensionid, stipendiumid, toetused, preemiad, hasartmänguvõidud (§ 19);”;

16) paragrahvi 12 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Füüsilise isiku tulu ei ole teise isiku kasuks tehtud dokumentaalselt tõendatud kulu hüvitis ega otsese varalise kahju hüvitis, välja arvatud hüvitis, mida makstakse seoses ettevõtlusega. Käesolevat lõiget ei kohaldata hüvitistele, mille maksmisele on kehtestatud eraldi tingimused ja piirmäärad.”;

17) paragrahvi § 13 lõike 4 sissejuhatav tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kui isik saab välisriigis töötamise eest lõigetes 1, 11 ja 2 nimetatud tulu või erisoodustust (§ 48), ei maksustata seda Eestis tulumaksuga, kui on täidetud kõik alljärgnevad tingimused:”;

18) paragrahvi 14 lõiked 7 ja 8 sõnastatakse järgmiselt: 
„(7) Kui füüsilisest isikust ettevõtja ja temaga seotud isiku vahel ettevõtluse käigus tehtud tehingu hind on erinev nimetatud tehingu turuväärtusest, maksustatakse tulumaksuga summa, mille maksumaksja oleks tuluna saanud, või summa, mille maksumaksja oleks kuluna kandmata jätnud, kui siirdehind oleks vastanud turuväärtusele. 

(8) Lõikes 7 nimetatud tehingute väärtuse määramise meetodid kehtestab rahandusminister määrusega.”;

19) paragrahvi 14 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
„(9) Lõiget 7 ei kohaldata siirdehinna ja tehingu turuväärtuse vahele, kui füüsilisest isikust ettevõtja on sellelt tulumaksu tasunud või sellelt on § 41 kohaselt tulumaks kinni peetud. Lõiget 7 ei kohaldata ka § 37 lõikes 71 sätestatud juhul.”;

20) paragrahvi 15 lõike 4 punkt 11 sõnastatakse järgmiselt:
„11) tulu lepinguriigi investeerimisfondi osakute vahetamisest investeerimisfondide seaduse §-des 153 ja 154 sätestatud korras.”;

21) paragrahvi 15 lõike 5 sissejuhatav tekst ja punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Tulumaksuga ei maksustata kinnisasja, elamuühistu osamaksu või  hooneühistu liikmesuse võõrandamisest saadud kasu, kui:
1) kinnisasja oluliseks osaks või korteriomandi või -hoonestusõiguse esemeks on eluruum, mis on olnud maksumaksja elukoht ja kantud tema elukohana Eesti rahvastikuregistrisse või lepinguriigi registrisse vähemalt 12 järjestikusel kuul kahe aasta jooksul enne võõrandamist;”;

22) paragrahvi 15 lõike 5 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
„5) ehitis või korter kui vallasasi on läinud maksumaksja omandisse õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise või ostueesõigusega erastamise teel;”;

23) paragrahvi 15 lõike 5 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;

24) paragrahvi 15 lõike 5 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7) elamu- või hooneühistule kuuluvas elamus asuv korter on olnud vähemalt 12 järjestikusel kuul kahe aasta jooksul enne võõrandamist maksumaksja elukoht ja kantud tema elukohana Eesti rahvastikuregistrisse või lepinguriigi registrisse.”;

25) paragrahvi 15 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Kui lõikes 5 sätestatud maksuvabastuse aluseks on eluruumi kasutamine maksumaksja elukohana, ei rakendata maksuvabastust rohkem kui ühe võõrandamise suhtes kahe aasta jooksul.  Kui kinnisasja, ehitist või korterit kasutati ka muul otstarbel, rakendatakse maksuvabastust proportsionaalselt elukohana ja muul otstarbel kasutatavate ruumide pindala suhtele.”;

26) paragrahvi 17 lõikes 2 asendatakse sõnad „Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (edaspidi lepinguriik)” sõnaga „lepinguriigi”;

27) paragrahvi 19  lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Tulumaksuga ei maksustata saadud elatist ega elatisabi seaduse alusel saadud elatisabi.”; 

28) paragrahvi 19 lõikes 2 ja § 29 lõikes 9 asendatakse sõna „loteriivõidud” sõnaga „hasartmänguvõidud”;

29) paragrahvi 19 lõike 3 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) füüsiliselt isikult, riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse asutuselt, residendist juriidiliselt isikult, mitteresidendilt Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu või arvel saadud kingitusi ja annetusi ning mitteresidendist juriidiliselt isikult saadud kingitusi ja annetusi, kui kingitus või annetus on välisriigis füüsilise või juriidilise isiku tasandil maksustatud;”;

30) paragrahv 24 tunnistatakse kehtetuks; 

31) paragrahvi 26 lõike 1 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Residendist füüsilisel isikul on õigus maksustamisperioodi tulust maha arvata tema poolt maksustamisperioodil tasutud enda ja perekonnaseaduse §-des 60, 65 ja 67 nimetatud alla 26 aasta vanuse isiku koolituskulud.”;

32) paragrahvi 27 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Residendist füüsilisel isikul on õigus maksustamisperioodi tulust maha arvata § 11 lõikes 1 nimetatud nimekirja kantud või § 11 lõikes 10 nimetatud mittetulundusühingule või sihtasutusele maksustamisperioodil tehtud dokumentaalselt tõendatud kingitused ja annetused.”; 

33) paragrahvi 282 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse §-des 25–27 sätestatud mahaarvamisi võib maksustamisperioodil teha kokku kuni 50 000 krooni maksumaksja kohta, kuid mitte rohkem kui 50% ulatuses maksumaksja sama maksustamisperioodi Eestis maksustatavast tulust, millest on tehtud ettevõtlusega seotud mahaarvamised, arvestades lõikeid 2 ja 3.

(2) Kui § 13 lõikes 4 nimetatud juhul sai residendist füüsiline isik maksustamisperioodil vähemalt 75% oma maksustatavast tulust välisriigis, võib ta teha käesolevas peatükis sätestatud mahaarvamisi oma Eestis maksustatavast tulust proportsionaalselt selle osakaaluga tema maksustamisperioodi maksustatavas kogutulus. Eelmises lauses nimetatud piirangut ei kohaldata § 281 lõikes 2 sätestatud mahaarvamisele.
(3) Lõikes 2 nimetatud isik võib valida oma maksustamisperioodi kogutulu suhtes 
§ 45 rakendamise. Sel juhul lõikes 2 sätestatud piirangut ei kohaldata.”;
34) paragrahv 283 tunnistatakse kehtetuks; 

35) paragrahvi 29 lõike 1 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Tulumaksuga maksustatakse tulu, mida mitteresidendist füüsiline isik sai Eestis töötamisest (§ 13 lõiked 1 ja 11), kui väljamakse tegija on Eesti riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse asutus, resident, Eestis tööandjana tegutsev mitteresident või mitteresident Eestis asuva püsiva tegevuskoha (§ 7) kaudu või arvel, või kui isik on viibinud töötamise eesmärgil Eestis vähemalt 183 päeval 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul.”;

36) paragrahvi 29 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tulumaksuga maksustatakse rahaline tasu, mida maksab residendist juriidiline isik mitteresidendist juhtimis- või kontrollorgani liikmele (§ 9) või mitteresident Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu või arvel püsiva tegevuskoha mitteresidendist juhtimisorgani liikmele tema ametiülesannete täitmise eest.”; 

37) paragrahvi 29 lõike 6 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) paragrahvi 16 lõikes 2 või 3 nimetatud tasu maksja on Eesti riik, kohaliku omavalitsuse üksus, resident või mitteresident oma Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu või arvel.”;

38) paragrahvi 29 lõike 7 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Tulumaksuga maksustatakse mitteresidendi poolt Eesti riigilt, kohaliku omavalitsuse üksuselt, residendilt ning mitteresidendilt Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu või arvel saadud intress, kui see oluliselt ületab turutingimustel sarnaselt võlakohustuselt makstava intressi summat võlakohustuse tekkimise ja intressi maksmise ajal.”;

39) paragrahvi 29 lõike 9 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Tulumaksuga maksustatakse § 19 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustel Eesti riigi, kohaliku omavalitsuse üksuse, residendi või mitteresidendi poolt Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu või arvel mitteresidendile makstud pensionid ja stipendiumid, kultuuri-, spordi- ja teaduspreemiad, toetused, abirahad, hasartmänguvõidud ja vanemahüvitise seaduse alusel makstud hüvitised.”;

40) paragrahvi 31 lõiget 1 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses: 
„41) kasu kinnisasja võõrandamisest § 15 lõike 5 punktis 1 ja lõikes 6 sätestatud tingimustel;”;

41) seaduse 5. peatükki täiendatakse paragrahviga 311 järgmises sõnastuses: 
„§ 311. Mahaarvamised mitteresidendist füüsilise isiku tulust

(1) Mitteresidendist füüsilise isiku maksustamisperioodi tulust arvatakse maha töötuskindlustuse seaduse alusel kinni peetud töötuskindlustusmaksed. 

(2) Lepinguriigi residendist füüsiline isik, kes sai maksustamisperioodil vähemalt 75% oma maksustatavast tulust Eestis, võib teha 4. peatükis sätestatud mahaarvamisi oma Eestis maksustatavast tulust proportsionaalselt selle osakaaluga tema maksustamisperioodi maksustatavas kogutulus.

(3) Lõikes 2 nimetatud isik võib teha lõike 2 kohaselt mahaarvamisi ka juhul, kui ta sai Eestis alla 75% oma maksustatavast tulust ning tõendab, et ei saa teha residendile ette nähtud mahaarvamisi üheski teises riigis.

(4) Maksustatava tuluna käsitatakse isiku sellist tulu enne mahaarvamiste tegemist, mis on maksustatav riigis, kus tulu saadi, või isiku residendiriigis. Tuluosa arvestuse tõendamiseks esitab maksumaksja Maksu- ja Tolliametile oma residendiriigi maksuhalduri tõendi. Kui nimetatud tõendil ei ole näidatud isiku kogu maksustatav tulu, tuleb esitada ka tulu saamise riigi maksuhalduri tõend.”; 

42) paragrahvi 36 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja võib lepinguriigi residendist krediidiasutuses või mitteresidendist krediidiasutuse lepinguriigis registreeritud filiaalis avada ühe erikonto, millel oleva summa kasv maksustamisperioodil arvatakse maha sama perioodi ettevõtlustulust ja kahanemine maksustamisperioodil liidetakse sama perioodi ettevõtlustulule. Erikontol oleva summa kasv maksustamisperioodil arvatakse maha sama maksustamisperioodi ettevõtlustulust, kui on täidetud kõik alljärgnevad tingimused:
1) erikontole kantakse kümne tööpäeva jooksul laekumisest arvates ainult ettevõtluse tuluna arvestatud summad ja seoses ettevõtlusega seaduse alusel saadud toetused ning hüvitised;
2) erikontol oleva summa kasv maksustamisperioodil ei ületa maksumaksja sama maksustamisperioodi ettevõtlustulu ja seoses ettevõtlusega seaduse alusel saadud toetuste ning hüvitiste summat, millest on tehtud § 32 lõikes 1 lubatud ettevõtlusega seotud mahaarvamised.”;

43) paragrahvi 37 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Isiklikku tarbimisse võtmiseks ei loeta füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtte tasuta üleandmist või pärandamist tema abikaasale või otse- või külgjoones sugulasele, kes jätkab füüsilisest isikust ettevõtjana ettevõtte tegevust. Ettevõtte üleandmisel maksuvabastuse rakendamise korra kehtestab rahandusminister määrusega.”;

44) paragrahvi 38 lõiget 51 täiendatakse viimase lausega järgmises sõnastuses:
„Eelmises lauses sätestatut kohaldatakse ka mittetulundusühingu liikmelisuse suhtes, kui ühingule makstud sisseastumis- ja liikmemaks on ettevõtlustulust maha arvatud.”;

45) paragrahvi 38 lõige 8 sõnastatakse järgmiselt: 
„(8) Paragrahvide 48 ja 49 alusel või välisriigis maksustatud vara soetamismaksumust suurendatakse tulumaksuga maksustatud summa võrra.”;

46) paragrahvi 40 lõike 2 punktid 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
"2) mitteresidendi Eestis registreeritud püsivale tegevuskohale tehtavatelt väljamaksetelt;
3) äriregistrisse või teise lepinguriigi registrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtjale tehtud väljamaksetelt, kui väljamakse on saaja ettevõtlustulu.";

47) paragrahvi 40 lõike 31 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) väljamakse tehakse residendist juriidilise isiku välisriigis asuva püsiva tegevuskoha kaudu või arvel või”;

48) paragrahvi 40 lõiget 5 täiendatakse uue teise lausega järgmises sõnastuses:
„Deklaratsioon esitatakse elektrooniliselt, kui sellel näidatakse rohkem kui 5 väljamakse saajat.”;

49) paragrahvi 40 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Maksukohustuslase pankroti väljakuulutamise korral esitatakse lõikes 5 nimetatud deklaratsioon eraldi maksustamisperioodi pankroti väljakuulutamisele eelneva ja sellele järgneva osa kohta.”; 

50) paragrahvi 41 punktid 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt: 
„2) mitteresidendile makstavalt palgalt ja muudelt tasudelt (§ 29 lõige 1) ning juriidilise isiku juhtimis- ja kontrollorgani liikme tasudelt (§ 29 lõige 2), arvestades 
§ 42 lõikes 5 nimetatud mahaarvamist;
3) füüsilisele isikule töövõtu-, käsundus- või muu võlaõigusliku lepingu alusel makstud töö- või teenustasult (§ 13 lõige 11, 29 lõige 1);”; 

51) paragrahvi 41 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) mitteresidendile või residendist füüsilisele isikule makstavalt tulumaksuga maksustatavalt kindlustushüvitiselt, pensionilt, pensionifondi väljamakselt, stipendiumilt, hasartmänguvõidult ja vanemahüvitise seaduse alusel makstavalt hüvitiselt (§ 19 lõige 2, § 20 lõiked 1–3, § 201, § 21 lõige 1, § 29 lõige 9), välja arvatud punktis 12 nimetatud väljamaksed;”; 

52) paragrahvi 41 täiendatakse uue punktiga 13 järgmises sõnastuses:
„13) residendist füüsilisele isikule tehtavalt eelmistes punktides nimetamata maksustatava tulu, välja arvatud §-s 15 nimetatud tulu, väljamakselt.”;

53) paragrahvi 42 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks; 

54) paragrahvi 42 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt: 
„(5) Füüsilisele isikule tehtud §-s 41 nimetatud väljamaksetest arvatakse enne kinnipeetava tulumaksu arvutamist maha väljamakselt töötuskindlustuse seaduse § 42 lõike 1 punkti 1 kohaselt kinni peetud töötuskindlustusmakse.”; 

55) paragrahvi 44 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt: 
„(2) Residentidest maksumaksjad, kes olid maksustamisperioodi viimase päeva seisuga abielus, võivad esitada ühise tuludeklaratsiooni, arvestades § 282 lõikeid 2 ja 3. Paragrahvi 231 lõikes 1 nimetatud maksuvaba tulu jagatakse enne § 282 lõikes 2 nimetatud proportsiooni arvutamist abikaasade vahel võrdselt. Abikaasade ühise tuludeklaratsiooni võib esitada üleelanud abikaasa, kui üks abikaasadest on surnud maksustamisperioodil või pärast maksustamisperioodi, kuid enne tuludeklaratsiooni esitamist. Ühise tuludeklaratsiooni võib esitada ka juhul, kui üks abikaasa on resident ja teine abikaasa on § 311 lõikes 2 või 3 nimetatud mitteresident või kui mõlemad abikaasad on lepinguriigi residendid, kelle kogutulu vastab § 311 lõikes 2 või 3 sätestatud tingimustele.”;

56) paragrahvi 44 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Mitteresident on kohustatud esitama kalendriaasta jooksul saadud § 29 lõigete 4 ja 5 kohaselt maksustatava kasu kohta Maksu- ja Tolliametile tuludeklaratsiooni hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks. Kui võõrandati kinnisasi, esitatakse tuludeklaratsioon kuu aja jooksul pärast kasu saamist. Kui võõrandatud kinnisasja eest tasutakse ositi, esitatakse kuu aja jooksul pärast esimese osamakse saamist ka deklaratsioon kokkulepitud tehinguhinna kohta.”;  

57) paragrahvi 44 täiendatakse lõikega 52 järgmises sõnastuses:
„(52) Paragrahvi § 311 lõikes 2 või 3 nimetatud mitteresident esitab nimetatud lõigetes  lubatud mahaarvamiste kasutamiseks residendist füüsilise isiku tuludeklaratsiooni.”;

58) paragrahvi 46 lõikest 5 jäetakse välja viimane lause;

59) paragrahvi 48 lõike 4 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) laenu andmine soodustingimusel;”;

60) paragrahvi 48 täiendatakse lõikega 52 järgmises sõnastuses:
„(52) Erisoodustuseks ei loeta kulutusi, mida Eesti Vabariigi välisesindus teeb seoses diplomaadi osalemisega välissuhtlemise eesmärgil korraldatud diplomaatilisel vastuvõtul, kohtumisel või muul üritusel.”;

61) paragrahvi 48 lõiked 6 ja 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Tööandja tehtud erisoodustuseks loetakse ka need lõikes 4 nimetatud soodustused, mida tööandja annab lõikes 3 nimetatud isiku abikaasale, vanemale või lapsele, või mida annab tööandjaga seotud isik.

(7) Erisoodustuse hinna määramisel lähtutakse üldjuhul erisoodustusena antud kauba või teenuse turuhinnast. Erisoodustuse hinna määramise korra kehtestab rahandusminister määrusega.”;

62) paragrahvi 48 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Lõike 4 punktis 6 nimetatud soodustingimusena käsitatakse intressimäära, mis on väiksem intressi maksmise tähtajale eelneva vastavalt 1. jaanuari või 1. juuli seisuga Eesti Panga viimasena avaldatud eraisikutele antud tarbimislaenude intressimäärade statistika kohaselt eurodes antud laenude intressimäärast. Kui füüsilistele isikutele laenu andmine on tööandja igapäevane majandustegevus, käsitatakse soodustingimusena intressimäära, mis on väiksem tavakliendile sarnastel tingimustel antud laenu intressimäärast.”;

63) paragrahvi 48 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
„(9) Tulumaksuga ei maksustata erisoodustust, mis antakse töötajale seoses välisriigis töötamisega, kui on täidetud § 13 lõikes 4 sätestatud tingimused.”;

64) paragrahvi 49 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Residendist juriidiline isik, välja arvatud § 11 lõikes 1 nimetatud nimekirja kantud isik, maksab tulumaksu tehtud kingitustelt ja annetustelt, millelt tulumaks ei ole § 41 alusel kinni peetud või § 48 alusel makstud, arvestades lõigetes 2 ja 4 toodud erisusi. Tulumaksuga ei maksustata reklaami eesmärgil üle antud kaupa ega osutatud teenust, mille väärtus ilma käibemaksuta on kuni 150 krooni. Kingitusena käsitatakse ka kuni 10 000 euro suuruse võidufondiga kaubandusliku loterii võitu, arvestamata eelmises lauses sätestatud piirmäära.”;  

65) paragrahvi 49 lõike 2 sissejuhatav tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tulumaksuga ei maksustata § 11 lõikes 1 nimetatud nimekirja kantud või § 11 lõikes 10 nimetatud isikule kalendriaasta jooksul tehtud kingitusi ja annetusi, mille summa ei ületa üht alljärgnevatest piirmääradest:”;

66) paragrahvi 49 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Mitterahalises vormis tehtud kingituse või annetuse maksumuseks on vara turuhind. Vara soodushinnaga müügi korral on kingituse või annetuse maksumuseks vara turuhinna ja müügihinna vahe.”;

67) paragrahvi 49 lõikest 4 jäetakse välja tekstiosa „ja § 11 lõikes 10 nimetatud isiku”;

68) paragrahvi 49 lõike 6 sissejuhatav tekstiosa ja punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Paragrahvi 11 lõikes 1 nimetatud nimekirja kantud isik maksab tulumaksu kõikidelt tehtud kingitustelt ja annetustelt, millelt ei ole tulumaks § 41 alusel kinni peetud või § 48 alusel makstud, välja arvatud järgmised põhikirjalistel eesmärkidel tehtud kingitused ja annetused:
1) paragrahvi 11 lõikes 1 nimetatud nimekirja kantud või § 11 lõikes 10 nimetatud isikule tehtud kingitused ja annetused;”; 

69) paragrahvi 49 lõike 6 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;

70) paragrahvi 50 lõikes 23 asendatakse sõnad "mitteresidendist juriidilise isiku" sõnaga "mitteresidendi";

71) paragrahvi 50 lõiked 4 ja 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kui residendist juriidilise isiku ja temaga seotud isiku vahel tehtud tehingu hind on erinev nimetatud tehingu turuväärtusest, maksustatakse tulumaksuga summa, mille maksumaksja oleks tuluna saanud, või summa, mille maksumaksja oleks kuluna kandmata jätnud, kui siirdehind oleks vastanud tehingu turuväärtusele.
 	
(5) Lõiget 4 ei kohaldata siirdehinna ja tehingu turuväärtuse vahele, kui juriidiline isik on sellelt tulumaksu tasunud või sellelt on § 41 kohaselt tulumaks kinni peetud.”;

72) paragrahvi 53 pealkiri ja lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
"§ 53. Mitteresidendi Eestis asuva püsiva tegevuskoha maksustamine

(1) Mitteresident, kellel on Eestis püsiv tegevuskoht (§ 7), maksab tulumaksu §-de 48–52 kohaselt, arvestades käesolevas paragrahvis toodud erisusi.";

73) paragrahvi 53 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Paragrahvi 50 alusel maksustatakse tulumaksuga püsivale tegevuskohale omistatud kasum, mis on maksustamisperioodil püsivast tegevuskohast rahalises või mitterahalises vormis välja viidud.”;
 
74) paragrahvi 53 lõike 41 sissejuhatav tekstiosa sõnastatakse järgmiselt:
„(41) Püsivast tegevuskohast välja viidud kasumit, mille aluseks on püsiva tegevuskoha kaudu või püsiva tegevuskoha arvel saadud dividend, ei maksustata lõikes 4 sätestatud tulumaksuga, kui dividendi saajale kuulus dividendi saamise ajal vähemalt 10% dividendi maksnud äriühingu aktsiatest, osadest või häältest ja kui:”; 

75) paragrahvi 53 lõiked 43 ja 44 sõnastatakse järgmiselt:
„(43) Kui residendist äriühing kustutatakse äriregistrist ilma likvideerimiseta ning äriühingu majandustegevust jätkatakse Eestis püsiva tegevuskoha kaudu, käsitatakse püsivale tegevuskohale omistatud kasumina lõike 4 tähenduses ka äriregistrist kustutatud äriühingu omakapitali osa, mis ületab omakapitali tehtud rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid.

(44) Lõiget 4 ei kohaldata püsiva tegevuskoha koosseisu kuuluva ettevõtte üleandmisel teisele äriühingule mitterahalise sissemaksena või ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise käigus, kui selle ettevõtte kaudu jätkatakse Eestis majandustegevust. Kui ettevõtte omandas mitteresidendist äriühing, käsitatakse tema püsiva tegevuskoha kasumina ka ettevõtte üle andnud mitteresidendi püsivale tegevuskohale omistatud maksustamata kasumit.”;

76) paragrahvi 53 lõige 45 tunnistatakse kehtetuks;

77) paragrahvi 53 lõiked 46  ja 47 sõnastatakse järgmiselt:
„(46) Paragrahvi 50 lõikeid 4–8 kohaldatakse ka mitteresidendi püsiva tegevuskoha kaudu või püsiva tegevuskoha arvel tehtud tehingutele. 

(47) Arvestades lõikes 41 sätestatud osaluse määra ja lõiget 42, ei maksustata lõikes 4 sätestatud tulumaksuga püsivast tegevuskohast välja viidud kasumit, mille aluseks on mitteresidendi püsiva tegevuskoha kaudu või püsiva tegevuskoha arvel saadud § 50 lõikes 21 nimetatud väljamakse osa.”; 

78) paragrahvi 54 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Residendist juriidiline isik ning §-s 53 nimetatud mitteresident on kohustatud esitama maksustamisperioodile järgneva kalendrikuu 10. kuupäevaks Maksu- ja Tolliametile maksudeklaratsiooni §-des 49–53 nimetatud kulude ja väljamaksete kohta eelmisel kalendrikuul. Eelmises lauses nimetatud isik, kes on registreeritud käibemaksukohustuslane käibemaksuseaduse tähenduses, välja arvatud käibemaksuseaduse §-s 21 nimetatud piiratud käibemaksukohustuslane, on kohustatud esitama deklaratsiooni, sõltumata tulumaksu maksmise kohustusest nimetatud maksustamisperioodil.";

79) paragrahvi 54 lõike 5 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Kui residendist äriühing või mitteresident Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu on saanud mitteresidendist äriühingult § 50 lõikes 1 või 2 nimetatud tulu, mis ei vasta lõike 11 või 21 nõuetele, või on saanud välismaal § 50 lõikes 1 või 2 nimetamata tulu, võib ta § 50 lõike 1 või 2 või § 53 lõike 4 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata välismaal sellelt tulult tasutud või kinnipeetud tulumaksu. ";

80) paragrahvi 54 lõike 6 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Kui maksumaksja kasutab § 49 lõigetes 3 ja 5 nimetatud summeeritud arvestust või kui langevad ära § 51 lõike 2 punktides 3–5, § 51 lõikes 3 ning § 52 lõigetes 2 ja 3 maksustamise aluseks olevad asjaolud, on maksumaksjal õigus teha tulumaksu ümberarvutus ning nõuda enammakstud tulumaksu tagastamist.”; 

81) paragrahvi 55 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;

82) paragrahvi 57 lõike 1 sissejuhatav tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kohtu kinnistus- ja registriosakond on kohustatud esitama Maksu- ja Tolliametile ühe kuu jooksul vastava registrikande tegemisest arvates deklaratsiooni:”;
 
83) paragrahvi 571 lõike 3 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Paragrahvi 11 lõikes 1 nimetatud nimekirja kantud isik on kohustatud Maksu- ja Tolliametile esitama deklaratsiooni kalendriaastal saadud kingituste ja annetuste kohta, samuti nende kingituste, annetuste ja muude tulude kasutamise kohta. Usuline ühendus esitab eelmises lauses nimetatud deklaratsiooni üksnes oma tulude kasutamise kohta.”; 

84) paragrahv 58, § 59 lõiked 2–5, § 60 lõige 8 ning § 61 lõiked 1, 2, 4–6, 15, 17, 18, 21–23, 29 ja 31 tunnistatakse kehtetuks; 

85) paragrahvi 61 lõike 28 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Kui dividendi saanud residendist äriühingule või mitteresidendile kuulus dividendi väljamaksmise ajal vähemalt 20% dividendi maksnud mitteresidendist äriühingu aktsiatest, osadest või häältest, võib dividendi saaja § 50 lõike 1 või 2 või § 53 lõike 4 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata lisaks dividendidelt kinnipeetud tulumaksule ka dividendi aluseks olevalt kasumilt välisriigis tasutud tulumaksu.”;

86) paragrahvi 61 täiendatakse lõigetega 36–38 järgmises sõnastuses: 
“(36) Usuliste ühenduste registrisse kantud juriidiline isik, kes soovib enda kandmist tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja alates 2011. aasta 1. jaanuarist, esitab taotluse Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele 2010. aasta 15. juuliks.

(37) Paragrahvi 44 lõikes 2 sätestatud piirangut rakendatakse alates 2010. aasta 
1. jaanuarist saadud tulu deklareerimisel. 

(38) Tulumaksuga maksustatakse püsivast tegevuskohast välja viidava vara maksumus osas, mis võrdub püsiva tegevuskoha jaoks sisse toodud vara arvelt enne 2010. aasta 1. jaanuari välja viidud püsivale tegevuskohale omistatud maksustamata kasumiga.”. 

§ 2. Sotsiaalmaksuseaduse (RT I 2000, 102, 675; 2009; 26, 161) § 9 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Maksumaksja pankroti väljakuulutamise korral esitatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud deklaratsioon eraldi maksustamisperioodi pankroti väljakuulutamisele eelneva ja sellele järgneva osa kohta.”. 

§ 3. Töötuskindlustuse seaduse (RT I 2001, 59, 359; 2009, 36, 234) § 42 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Tööandja pankroti väljakuulutamise korral esitatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud deklaratsioon eraldi maksustamisperioodi pankroti väljakuulutamisele eelneva ja sellele järgneva osa kohta.”. 

§ 4. Maksukorralduse seaduses (RT I 2002, 26, 150; 2009, 24, 146) tehakse järgmised muudatused: 

1) paragrahvi 18 lõike 1 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) mitteresidendist juriidiline isik, füüsilisest isikust ettevõtja, juriidilise isiku staatust mitteomav isikuteühendus või varakogum, kes alustab Eestis majandustegevust püsiva tegevuskoha kaudu, mida ei ole filiaalina kantud äriregistrisse;”;

2) paragrahvi 21 lõige 1 ja lõike 2 sissejuhatav tekstiosa sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse § 18 lõike 1 punktis 4 nimetatud mitteresidendist juriidilise isiku ja füüsilisest isikust ettevõtja püsiva tegevuskoha registreerimiseks esitatakse Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele avaldus, milles märgitakse:
1) mitteresidendi nimi ja aadress; 
2) registreerimise koht ja registreerimisnumber või muu identifitseerimist võimaldav kood, kui need andmed on olemas; 
3) püsiva tegevuskoha tegevusala, tegevuskoht ning postiaadress Eestis;
4) püsiva tegevuskoha teenindamiseks avatud pangakonto number ja krediidiasutuse nimi, kus pangakonto on avatud; 
5) juriidilise isiku püsiva tegevuskoha vastutava isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood (selle puudumisel sünnikuupäev, -kuu ja -aasta) ning elukoht. 
(2) Mitteresidendist juriidilise isiku püsiva tegevuskoha registreerimise avaldusele lisatakse:”;
3) paragrahvi 105 lõike 6 punkt 11 sõnastatakse järgmiselt:
„11) residendist juriidilise isiku ja mitteresidendi püsiva tegevuskoha tulumaks;”.

§ 5. Kogumispensionide seaduse (RT I 2004, 37, 252; 2009, 26, 161) § 11 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Sotsiaalmaksu maksja pankroti väljakuulutamise korral esitatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud deklaratsioon eraldi maksustamisperioodi pankroti väljakuulutamisele eelneva ja sellele järgneva osa kohta.”. 

§ 6. Seaduse jõustumine

Käesolev seadus jõustub 2010. aasta 1. jaanuaril.

Riigikogu esimees	Ene Ergma

Tallinn……………….. 2009  

Algatanud Vabariigi Valitsus